Leggyakoribb fészkelő bagolyfajunk, az erdei fülesbagoly szinte egész Európában, Kis-Ázsiában, és Japánig széles sávban egész Ázsiában költ. Északnyugat- Afrikában és Észak-Amerikában is fészkel. Négy alfaja ismert. Közepes méretű bagolyfaj, melynek teljes testhossza 35-40 cm, testsúlya 180-370 g között változhat.
![Erdei fülesbagoly (Fotó: Orbán Zoltán) Erdei fülesbagoly (Fotó: Orbán Zoltán)](https://dep.mme.hu/sites/default/files/styles/520xmagassag/public/field/image/erdei_fulesbagoly_kardoskut-pusztakozpont_20170916_orban_zoltan_0008.jpg?itok=FuW3veRl)
Magyarországon a zárt erdők belsejének kivételével mindenütt megtalálható. Leginkább a mezőgazdasági területek közelében lévő erdőfoltokban, erdősávokban telepszik meg, de az összefüggő erdőfoltok szélében is gyakran költ. A nagyobb városi parkokban is rendszeresen megtelepszik. Legújabban már – több településünkön – a városi lakótelepek ablakaiban elhelyezett virágládákban sem számít különleges ritkaságnak egy-egy pár megtelepedése.
A nászidőszaka enyhe teleken már decemberben - januárban is elkezdődhet, de a tojásrakásra általában csak március közepén kerül sor. Az erdei fülesbagoly nem épít fészket, hanem más madarak, elsősorban a szarka vagy dolmányos varjú korábbi években épült üres fészkeit foglalja el költésre. Fészekalja általában 5-6 tojásból áll, de táplálékban gazdag években ennél több tojást is rakhat. Legfontosabb táplálékállata a mezei pocok, amelyiknek 3-4 évenként jelentősen megnövekszik az állománya. Az erdei fülesbagoly fészkelése is ettől a rágcsálótól függ. Azokban az években, amikor a pocok gradáció összeomlik, nem minden pár kezd költeni, vagy a költésbe kezdők kevesebb tojást raknak, és ezért kevesebb fiókát nevelnek fel. Kotlási ideje 25-30 nap, a fiókák pedig 20-25 napig tartózkodnak a fészekben, melyet röpképességük előtt elhagynak és a közeli ágakon üldögélnek. Táplálékot hordó szüleikkel füttyjelekkel tartják a kapcsolatot, melyek további 3-4 hétig etetik őket.
Az erdei fülesbagoly hazánkban állandó madár, télen azonban nagyobb nappalozó csapatai alakulnak ki. Ezek legtöbbször egy-egy lakott területen jönnek létre. Leginkább a különböző fenyőféléket, tujákat választják nappalozó fának, mert ezek kellően biztonságosak számukra, hiszen azok sűrűjében a baglyok jól tudnak rejtőzködni. Nem ritka azonban az sem, hogy nyírfákat választanak nappalozó helyül. Előfordulhat, hogy több tucat példány gyűlik össze egy-egy, vagy néhány szomszédos fán. Kivételesen azonban száznál is több erdei fülesbagoly tölti a nappalt egy-egy településen. Hazánkban a települések belterületén nappalozó állomány egyedszáma meghaladja a tízezret.
Európai állományát, mely mindenütt stabil, 300 000 és 776 000 közöttire becsülik. Magyarországon 5 - 8 ezer pár költ. Azokon a területeken, ahol nincs számára alkalmas gallyfészek, fészkelő kosarak kihelyezésével segíthető megtelepedése.
Az utóbbi három évben az MME szervezi a korábban a Nimfea Természetvédelmi Egyesület által kezdeményezett, téli erdei fülesbagoly számlásokat. Ezek eredményeit itt lehet megtekinteni:
Védett madár, természetvédelmi értéke 50 000 Ft.
Gyakorlati védelmét a Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület, Ragadozómadár-védelmi Szakosztálya koordinálja. A munkacsoport várja az erdei fülesbaglyok iránt érdeklődök és a gyakorlati védelembe bekapcsolódni szándékozók jelentkezését!