A vörös kánya (Milvus milvus) egy jellegzetesen európai ragadozómadár faj, ugyanis állományának 95%-a földrészünkön fészkel. Elsődlegesen Nyugat-Európában és az Ibériai-félszigeten költ. Teljes európai állománya mindössze 25 000 párra tehető.
![](https://dep.mme.hu/sites/default/files/styles/520xmagassag/public/field/image/red-kite-2449285_960_720.jpg?itok=EwjaIqen)
Magyarországon az 1960-as évek közepéig, végéig rendszeres fészkelő volt középhegységeink tölgyeseiben, bükköseiben. A 19. század végén, az Alföldön és más sík, vagy dombvidékünkön is gyakori fészkelő madár volt. Nem csak Magyarországról, hanem Szlovákiából, Csehországból is kipusztult, miközben pl. Németországban igen jelentős – több ezres – állománya maradt fenn.
Hazánkban 1990-ben jelent meg az első visszatelepülő pár, amelyik Baranyában kezdett költeni. Azóta a Duna alsó szakaszán, a Hanságban, a Rába mentén és legújabban Somogy megyében is megtelepedett.
Már március elején megjelenik a költőhelyen és rögtön megkezdődik a nászrepülése, illetve a fészek építése, tatarozása. A fészekrakást a két szülő közösen végzi. Gyakran előfordul, hogy a közelben lévő előző évi fészekből szedik ki az építőanyagot és azt használják fel, de az is megtörténhet, hogy az egész régi fészket elbontják. Évente egyszer költ, de a korai fészekalj pusztulást pótköltés követheti. Tojásrakásának fő ideje április elejére esik. Bank László által Baranya megyében ellenőrzött fészkekben április 10-20 között már szinte mindig kotlottak. Lehetnek ennél kissé korábban és későbben költésbe kezdő párok is. Magyarországon 1990-2015 között ellenőrzött 33 fészkelésből 7 sikertelen volt, 3x1, 15x2, 8x3 fióka repült ki.
2018-ban állománya már elérte a 15 párt, és várható, hogy az tovább fog növekedni, illetve újabb terülteken is várható megtelepedése.
Visszatelepülése nem csak Magyarországon történt meg, hanem a szomszédos vagy közeli országokban is. Ukrajnában 1959-ben költött utoljára, majd 2018-ban már ott is megjelent és két pár fészkelt. Horvátországban 50 év után 2018-ban költött az első pár. Csehországban már sokkal korábban eltűnt, hiszen ott 1870-1974 között nem fészkelt. Az 1974-ben betelepült első párt továbbiak követték és ma már 125-150 között mozog a fészkelők száma. Szlovákiában is újra fészkel.
A vörös kányára nézve a legnagyobb veszély az illegális mérgezések jelentik. Sajnos már Magyarországon is találtak mérgezéstől elpusztult vörös kányát. Kisebb mértékben a középfeszültségű légvezetékek tartóoszlopain bekövetkező áramütés is veszélyezteti a kisszámú hazai fészkelő állományt. Áramütéstől elpusztult vörös kányát is találtak már Magyarországon.
A fészkelések sikerességét pedig annak közvetlen környezetésben zajló – nem szakszerűen végzett – erdőgazdálkodási tevékenység veszélyeztetheti.
A vörös kánya sajátos tulajdonsága, hogy a téli időszakban csoportosan éjszakázik, ami lehetőséget kínál telelők számbavételére. Mivel azonban a Nyugat-Európában jeladóval felszerelt madarak is előfordulnak Magyarországon, a téli számlálások során felderített példányokat nem lehet automatikusan hazai fészkelőnek, vagy azoktól származó fiataloknak tekinteni.
A 2019. január 4-6 között lezajlott Közép-európai vörös kánya számlálás során, Magyarországon 56 egyed jelenlétét sikerült kimutatni. (Fontos azonban megjegyezni, hogy a téli számlálásokat az időjárás nagymértékben befolyásolja, ezért egészen biztosan kijelenthető, hogy a konkrétan észlelt madaraknál több tartózkodott hazánkban).